Фолієва кислота у профілактичній медицині - Полька, О.О.; Омельченко, Е.М.; Качко, Г.О.; Педан, Л.Р. (Довкілля та здоров’я, 2017)
Мета. Оцінити фолірованіе борошна як можливий спосіб масо вої профілактики вродженої патології. Матеріали і методи: аналітичний, бібліографічний. Результати. Існують свідоцтва зниження ризику виникнення вроджених вад нервової трубки у дітей, народжених жінками, які приймали 800 мкг фолієвої кислоти в пре- концепційної період. До розвитку недостатності цього вітаміну може призвести низький вміст його в їжі, дисбактеріоз різної етіології (наприклад, тривалий прийом сульфаніламідів) і порушення метаболізму фолієвої кислоти, який змінюється при носійстві С677Т і А1298С поліморфізмів гена метілентетрагідрофолатредуктази (MTHFR). Частота носійства MTHFR зі зниженою активністю в Україні досить висока. На популяційному рівні це призводить до неефективності її застосування і токсичності, оскільки накопичення метаболітів фолієвої кислоти веде до розвитку диспептичних явищ, алергічних реакцій і дефіциту вітаміну В12. Отже, її застосування з профілактичною метою вимагає індивідуального підходу до кожного пацієнта, особливо при обліку можливого носійства алельних варіантів гена MTHFR. Їх поширеність на території України і клінічне значення на сьогодні залишаються недостатньо дослідженими. Висновок. Вважаємо за доцільне провести в Україні мастабних досліджень щодо змісту фолатів в харчовому раціоні, засвоюваності і змісту в плазмі крові в різних вікових групах. Отримані результати можуть бути доказовою базою для вирішення питання про фортифікації.